HEGYFALU KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK

 2 /2007./III.30./ számú

R E N D E L E T E

A SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATÁRÓL

A helyi önkormányzatok széles feladat- és hatáskörükben eljárva kifejezik a helyi közakaratot, megjelenítik a helyi érdekeket.

Mindezeket alapul véve és szem előtt tartva Hegyfalu község önkormányzata önállóan, szabadon, demokratikus módon, széleskörű nyilvánosságot teremtve intézi a település közügyeit, gondoskodik a közszolgáltatásokról, a helyi hatalom önkormányzati típusú gyakorlásáról.

Hegyfalu Községi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló - többször módosított - 1990. évi LXV.törvény (továbbiakban: Ötv.) 18. §. (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a - a szervezeti és működési rendjére (továbbiakban: SZMSZ) - a következő rendeletet alkotja.

I. F E J E Z E T

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Az önkormányzat és jelképei

1.§

A képviselő-testület és szervei számára az Ötv.-ben és más jogszabályokban meghatározott feladat- és hatásköri, szervezeti és működési előírásokat az SZMSZ-ben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.

2.§

(1) Az  önkormányzat jogi  személy, hivatalos  megnevezése: Hegyfalu  Községi 
    Önkormányzat

(2) Az önkormányzat székhelye, címe: 9631. Hegyfalu Kossuth u. 86.

(3) Működési területe: Hegyfalu község közigazgatási területe

(4) Az önkormányzati jogok gyakorlása:
    Hegyfalu Község közigazgatási területén a helyi önkormányzati jogok a
    település választópolgárainak közösségét illetik meg, melyet az 
    önkormányzati testületbe közvetlenül választott képviselők útján és a helyi 
    népszavazáson való részvételükkel gyakorolnak.

(5) A képviselőtestület tagjainak száma: 7 fő és a polgármester, összesen 8 fő.

(6) A képviselőtestületet a polgármester képviseli.

(7) A képviselő-testület hivatalának neve: Hegyfalu Polgármesteri hivatal

3.§ 

(1) Az önkormányzat jelképei: a címer, a zászló és a pecsét.

(2) Az  önkormányzat  jelképeiről  és   azok  használatának  rendjéről   külön 
    önkormányzati rendelet rendelkezik.
II. F E J E Z E T

A HELYI ÖNKORMÁNYZÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI

Az önkormányzati jogok

(Ötv. 1.§.-5.§.)

4.§

(1) A  helyi közügyek a  lakosság  közszolgáltatásokkal való  ellátásához, a
    közhatalom önkormányzati típusú helyi gyakorlásához, valamint mindezek
    szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek helyi megteremtéséhez
    kapcsolódnak.

(2) A helyi önkormányzat - a törvény  keretei  között – önállóan  szabályozza,
    illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgatja a feladat- és hatáskörébe
    tartozó helyi közügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és
    kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.

(3) A képviselő - testület véleményt nyilvánít és  kezdeményez a  feladat - és
    hatáskörébe nem tartozó, de a helyi közösséget érintő ügyekben. E jogával
    különösen abban az esetben él, ha az ügy a településfejlesztéssel és
    üzemeltetéssel, a lakossági közszolgáltatások fejlesztésével áll szoros
    kapcsolatban. Ilyen ügyekben - a polgármester indítványára - a képviselő-
    testület csak a közvetlenül érintett lakossági réteg, érdekképviseleti szerv
    vagy társadalmi szervezet meghallgatása után nyilvánít véleményt, illetve
    tesz kedvezményezést.

(4) Önkormányzati döntést a helyi önkormányzat:
    a./	képviselő-testülete
    b./	a polgármester
    c./	és a helyi népszavazás
    hozhat.

III. F E J E Z E T

TELEPÜLÉSI ÖNKORMÁNYZAT

Az önkormányzat feladata, hatásköre, szervezete

(Ötv.6.§.-11.§.)

5.§

(1) Az önkormányzat  feladatait  a  közszolgáltatások körében az Ötv. 8. §. /1/ 
    bekezdése tartalmazza.
    
(2) Az  önkormányzat köteles  gondoskodni az Ötv. 8. §. /4/  bekezdésében 
    foglaltakról.

(3) Az önkormányzat szabadon vállalhatja közfeladat ellátását abban az esetben,
    ha
    a./	ellátása nem sérti más települések érdekeit,
    b./	nem tartozik más szerv kizárólagos feladat és hatáskörébe,
    c./	megvalósítása nem veszélyezteti a kötelezően előírt feladat- és
            hatáskörök ellátását,
    d./	ellátásához a szükséges feltételek fennállnak.

6.§

Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testület a településfejlesztéssel, a helyi közszolgáltatásokkal, az alapvető intézményhálózat létrehozásával és működésével szorosan összefüggő hatásköreinek gyakorlását nem ruházhatja át. Ennek megfelelően a képviselő-testület kizárólagos hatáskörébe tartoznak az Ötv.10. §./1/ bekezdésben foglaltak,a polgármester összeférhetetlenségi ügyében való döntés,az Ötv. 33/a § ( 2 ) bekezdésének b./ pontjában meghatározott hozzájárulással kapcsolatos döntés a vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatos döntés.

IV.  F E J E Z E T

A KÉPVISELŐ-TESTÜLET MŰKÖDÉSE

(Ötv.12.§.-18.§.)

A képviselő-testület összehívása

7.§

(1) A képviselő-testület szabályszerűen összehívott ülésen működik.

(2) A képviselő – testület  alakuló, rendes  és  rendkívüli  ülést, valamint
közmeghallgatást tart.

(3) A  képviselőtestület  elnöke  a  polgármester, aki összehívja és vezeti a képviselőtestület ülését. A polgármester akadályoztatása esetén az ülést az alpolgármester hívja össze és vezeti.

(4) Ha a polgármesteri és az alpolgármesteri tisztség egyidejűleg betöltetlen,
ill. mindketten egyidejűleg akadályoztatva vannak, az ülést a korelnök /legidősebb képviselő / hívja össze és vezeti.

Alakuló ülés

8.§

(1) A képviselőtestület alakuló ülését a polgármester eskütételéig a korelnök vezeti.
 
(2) Az alakuló ülés I. naprendi pontja : a Helyi Választási bizottság beszámolója a választás eredményéről.

Rendes ülés

9. §

(1) A képviselő – testület szükség szerint, de évente legalább hat ülést tart. A testületi ülések helyszíne általában a polgármesteri hivatal tanácskozó terme, de kihelyezett ülést is tarthat.

(2) Az ülés meghívóját és az előterjesztéseket a képviselőknek és a tanácskozási
joggal meghívottaknak olyan időpontban kell megküldeni, hogy azok azt az ülés előtt legalább 3 nappal kézhez kapják.

(3) A meghívónak  tartalmaznia  kell  az  ülés helyét, napját, időpontját, a napirendek tárgyának és előterjesztőjének a megnevezését, valamint a tervezett napirend tárgyalásához tanácskozási joggal külön meghívottak megjelölését. 

(4) A meghívó mellékleteként meg kell küldeni a képviselőknek az előterjesztéseket, a rendelet tervezeteket, s a határozati javaslatokat. A 
határozati javaslat szövegét szóbeli előterjesztés esetén legkésőbb a napirend tárgyalásának megkezdése előtt kell kiosztani.

(5) A testületi ülések meghívóját a Polgármesteri hivatal hirdetőtáblán legalább 3 nappal megelőzően ki kell függeszteni a lakosság értesítése végett.

Rendkívüli ülés

10.§

(1) A képviselőtestület – ha szükséges – rendkívüli ülést tarthat.

(2) A polgármester rendkívüli testületi ülést köteles összehívni a képviselők
1/4-ének a rendkívüli ülés indokát tartalmazó indítványára. 

(3) Az indítványt a polgármesternél kell előterjeszteni.

(4) A polgármester az indítvány benyújtásától számított 3 napon belül köteles az ülést összehívni. A rendkívüli ülés összehívására vonatkozó meghívóban meg kell jelölni a rendkívüli ülés összehívásának indokát és a tervezett napirendet.

(5) A   polgármester  rendkívüli  ülést  hívhat össze. A  rendkívüli  ülés összehívásának indokát a meghívóban fel kell tüntetni. Sürgős, halasztást nem tűrő esetben bármilyen értesítési mód igénybe vehető, el lehet tekinteni az
írásbeliségtől is, a sürgősség okát azonban mindenképpen közölni kell.

(6) A  képviselőtestület  összehívását a  Nyugat – dunántúli   Regionális Közigazgatási Hivatal Vas megyei Kirendeltségének vezetője, valamint népi kezdeményezés is indítványozhatja. 

A testületi ülés résztvevői

11.§

(1) A képviselőtestület ülésein a polgármester és a képviselők kötelesek részt venni.

(2) A képviselő-testület üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni:
     -	a jegyzőt,
     - 	akiknek a jelenlétét jogszabály kötelezővé teszi,
     -	akiknek meghívását a polgármester a napirend tárgyalása miatt
            indokoltnak tart.

(3) A jogszabály erejénél fogva tanácskozási joggal kötelezően meghívottak részére a meghívóval együtt valamennyi előterjesztést kézbesíteni kell, illetve a polgármester által esetenkénti tanácskozási joggal meghívottak részére az őket érintő előterjesztéseket kell megküldeni.

(4) A települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság 
önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. E közösségek tevékenységi körében tanácskozási joggal vehet részt a képviselőtestület ülésein:
-	a Polgárőr egyesület elnöke
-	a Széchenyi István Alapítvány kuratóriumának elnöke 

V. Fejezet

A képviselő-testület ülése

Az ülésvezetés szabályai

12.§

(1) A képviselő-testület ülése – a R.10.§ - ban meghatározott esetek kivételével - nyilvános.
(2) A nyilvánosság a részvétel lehetőségét jelenti, s nem foglalja magában a napirend tárgyalásába való bekapcsolódás jogát.

Zárt ülés

13.§

(1) A képviselő-testület 
    a./zárt ülést tart választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása,
      illetőleg visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés 
      kiszabása és állásfoglalást igénylő ügy személyi tárgyalásakor, ha az
      érintett a nyilvános tárgyalásba nem egyezik bele, továbbá önkormányzati
      hatósági, összeférhetetlenségi és kitüntetési ügy tárgyalásakor, valamint
      vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás tárgyalásakor.
  
    b./zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt
      pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene.

(2) A zárt ülésen a képviselő-testület tagjai , és a jegyző,  továbbá meghívása
    esetén az érintett és a szakértő vesz részt. Törvény előírhatja, mely
    esetben kötelező az érintett meghívása.

A rendes ülés napirendje

14.§

(1) A képviselő-testület ülésének napirendjére a polgármester tesz javaslatot, amelynek alapján a napirendet a képviselőtestület állapítja meg.

(2) A képviselőtestület a napirend kérdésében, sorrendjében egyszerű szótöbbséggel, vita nélkül dönt. A napirend elfogadása után az előterjesztő az elfogadott napirendhez kötve van. A napirend visszavonására, módosítására, sorrendjének változtatására csak a képviselőtestület egyszerű szótöbbséggel hozott döntése alapján van lehetőség.

(3) Ugyanazon ülésen a már megtárgyalt, és eldöntött ügy újbóli tárgyalására nincs lehetőség.

(4) A testületi ülésen a napirendek közé felvett ügyek tárgyalása előtt felszólalásnak nincs helye.

(5) A polgármester a testületi ülés vezetése során:

    a./	megállapítja az ülés határozatképességét,
    b./	előterjeszti az ülés napirendjét,
    c./ 	tájékoztatást ad a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról és
            a két ülés között történt fontosabb intézkedésekről, az átruházott 
            hatáskörben hozott döntésekről.	

Az előterjesztés

15.§

(1)A képviselőtestületi előterjesztések a polgármesternél írásban nyújthatók be.

(2) Előterjesztést tehetnek: 	- a képviselők
					- a polgármester és az alpolgármester
					- a jegyző

(3) A testületi ülésre az előterjesztés írásban vagy szóban kerülhet benyújtásra. Rendelet tervezet csak írásban kerülhet előterjesztésre. 

(4) Az írásbeli előterjesztésnek tartalmaznia kell:
    - a tárgyat és a tényállást
    - a lehetséges döntési alternatívákat, azok jogszabályi alapját, indoklását
    - a határozati javaslatot
    - a felelős és a határidő megjelölését.

(5) Halaszthatatlan esetben a polgármester engedélyezheti az írásba foglalt előterjesztésnek és határozati javaslatnak az ülésen történő kiosztását.

(6) Az előterjesztések elkészítéséért, az érdekeltekkel történő egyeztetésért a
napirend előadója a felelős.

A tanácskozás rendje

16.§

(1)A képviselőtestület ülését a polgármester, akadályoztatása esetén az alpolgármester, mint az ülés elnöke vezeti.

(2)A polgármester akadályoztatásának minősül az is, ha kizárási ok merül fel a polgármester személyére vonatkozóan.

(3) Az ülést az ülés elnöke nyitja meg, megállapítja a jelen lévő képviselők számát, az ülés határozatképességét. 

A tanácskozás rendjének fenntartása

17.§

(1) A tanácskozás rendjének fenntartásáról a polgármester gondoskodik. Ennek
    során:
    a./	Figyelmezteti azt a hozzászólót, aki eltért a tárgyalt témától vagy
            sértő kifejezést használ.
    b./	Rendre utasíthatja azt a személyt, aki a képviselő-testület tagjához
            méltatlan magatartást tanúsít.

(2) A nyilvános ülésen megjelent állampolgárok a számukra kijelölt helyet
    foglalják el. A tanácskozás rendjének megzavarása esetén a polgármester
    rendre utasíthatja a rendzavarót, ismétlődő rendzavarás esetén pedig az
    érintettet a terem elhagyására is kötelezheti.

(3) A polgármesternek a rendfenntartás érdekében tett intézkedései ellen
    felszólalni, azokat visszautasítani, velük vitába szállni nem lehet.

A vitavezetés

18.§

(1) A polgármester a napirendek sorrendjében minden előterjesztés felett külön-
    külön nyit vitát, melynek során:
    a./	Az előadó a napirendhez a vita előtt szóban kiegészítést tehet.
    b./	Az előadóhoz a képviselő-testület tagjai, a tanácskozási joggal
            résztvevők kérdéseket tehetnek fel, amelyre az előadó köteles rövid
            választ adni.

(2) A felszólalásokra a jelentkezések sorrendjében kerülhet sor.

(3) Az előterjesztő a javaslatot, illetve a települési képviselő a módosító
javaslatát a vita bezárásáig megváltoztathatja, és a szavazás megkezdéséig
azt bármikor vissza is vonhatja.

(4) A vita lezárása után a napirend előadója válaszol a hozzászólásokra.

(5) A vita lezárása után a határozathozatal előtt a jegyzőnek szót kell adni,
ha a javaslatok törvényességét illetően észrevételt kíván tenni.

A döntéshozatal szabályai

19.§

(1) A képviselőtestület akkor határozatképes, ha az ülésen a képviselők több mint fele jelen van. Ha az ülés kezdetekor az ülés elnöke megállapítja a határozatképtelenséget, akkor az ülést nem nyitja meg, illetve ha az ülésről valaki eltávozik, s így határozatképtelenné válik, úgy az ülést bezárja,elnapol- ja. A határozatképességet  a jelenléti ív alapján állapítja meg az ülés elnöke.

(2) A polgármester az előterjesztésben szereplő és a vitában elhangzott
határozati javaslatokat egyenként bocsátja szavazásra. Először a módosító és
kiegészítő indítványokról dönt a testület - az elhangzás sorrendjében – majd
az eredeti határozati javaslatról.

(3) A képviselő-testület döntéshozatalából kizárható az, akit vagy akinek a 
hozzátartozóját az ügy személyesen érinti. A települési képviselő köteles 
bejelenteni a személyes érintettséget. A  kizárásról az érintett települési 
képviselő kezdeményezésére vagy bármely települési képviselő javaslatára a képviselő-testület dönt. A kizárt települési képviselőt a határozatképesség 
szempontjából jelenlévőnek  tekinteni.

(4) Szavazni csak személyesen, nyíltan, titkosan, vagy név szerint lehet.

(5) A szavazás számszerű eredményének megállapítása után az elnök kihirdeti a döntést.

A nyílt szavazás

20.§

(1) A nyílt szavazás kézfelemeléssel történik. A szavazatok összeszámlálása után az elnök megállapítja a javaslat mellett, majd ellene szavazók, végül a szavazástól tartózkodók számát.

(2) A szavazatok összeszámlálásáról a levezető elnök gondoskodik. Ha a szavazás
eredménye felől kétség merül fel, vagy, ha azt valamelyik települési
képviselő kéri, az elnök a szavazást köteles megismételtetni.

(3) Bármely képviselő javaslatot tehet név szerinti szavazásra. A kérdésben a képviselőtestület vita nélkül, egyszerű szótöbbséggel dönt.

(4) Név szerinti szavazást kell elrendelni, ha:
    a./	azt törvény írja elő,
    b./	azt a képviselő-testület 1/3-a indítványozza,
    c./	azt a polgármester kéri.
    Ügyrendi kérdésben név szerinti szavazást tartani nem lehet.

(5) A név szerinti szavazás úgy történik, hogy a képviselők névsorát ábécé sorrendben fel kell olvasni, s a jelenlévő tagok pedig a nevük felolvasásakor “igen”-nel vagy “nem”-mel, “ tartózkodtam “szavaznak. 

(6) Nem lehet név szerinti szavazást tartani, ha jogszabály titkos szavazást ír elő.

(7) Ha jogszabály kötelezővé teszi, a név szerinti szavazást el kell rendelni.

Titkos szavazás

21.§

(1) Titkos szavazást tarthat mindazokban az ügyekben, amelyekben zárt ülést
köteles tartani, illetve zárt ülést tarthat. Az alpolgármester választásánál a 
titkos szavazás kötelező.

(2) A titkos szavazás szavazólappal történik.

(3)A titkos szavazás lebonyolítására a képviselőtestület 3 tagú szavazatszámláló bizottságot választ a tagjai köréből, mely bizottság összeszámolja a szavazatokat, megállapítja az érvényes és érvénytelen szavazatok számát, a szavazás eredményét.

Határozathozatal

22.§

(1)Az egyszerű szótöbbséggel hozott határozathoz a jelenlévő képviselők több mint a felének igen szavazata szükséges.

(2)A polgármester tagja a képviselőtestületnek, a képviselőtestület határozatképessége, döntéshozatala, működése szempontjából települési képviselőnek tekintendő.

23.§

(1)A minősített többséghez a megválasztott képviselők több mint felének a szavazata szükséges.

(2)A megválasztott települési képviselők többségének, 5 fő szavazata szükséges:
    a./ az Önkormányzati törvény l5.§- a alapján
    b./ SZMSZ alapján:
        - 	helyi népszavazás kiírásához,
        - a képviselőtestület által meghatározott értékhatár feletti 
          	hitelfelvétel és kötvénykibocsátáshoz,
        - 	korlátozottan forgalomképes vagyontárgyak elidegenítéséhez,
            gazdasági társaságba történő beviteléhez,
        - 	kitüntetéshez, díszpolgári cím adományozásához,
        - 	hatáskör átruházásához, illetve visszavonásához.

VI. Fejezet

A képviselőtestület döntései

24.§
 A képviselőtestület döntései: 
    a./ önkormányzati rendeletek
    b./ képviselőtestületi határozatok.

Az önkormányzati rendeletalkotás

25.§

(1) A képviselő-testület - az Ötv. 16.§. (1) bekezdésében kapott felhatalmazás
 alapján - a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok
 rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján - annak végrehajtására -
 önkormányzati rendeletet alkot.
(2) Önkormányzati rendelet alkotását kezdeményezhetik:
    -	a települési képviselők
    -	a polgármester, az alpolgármester, a jegyző,
    -	a település társadalmi, érdekképviseleti és más civil szervezeteinek
      vezetői
    - mindazon központi szervek / Országgyűlés, Kormány, miniszterek, megyei
      közigazgatási hivatal vezetője, amelyeknek az önkormányzatokkal   
      kapcsolatban a jogszabályok értelmében feladat- és hatásköreik vannak.

(3) A kezdeményezésről a polgármester a soron következő ülésen tájékoztatja a képviselőtestületet.
A képviselőtestület:
    - állást foglal a rendeletalkotás szükségességéről
    - meghatározza a tervezet elkészítésének főbb elveit, menetét, az egyeztetés 
      és a vitafórumok rendjét
    - erre a célra külön bizottságot hozhat létre
    - szakértőket kérhet fel az előkészítésben való részvételre
    - közmeghallgatás tartásáról rendelkezhet.

(4) A rendelet tervezet indoklásával együtt nyújtandó be a képviselőtestülethez. A rendelet-tervezetet szakszerű törvényes elkészítéséről a jegyző gondoskodik.

(5) Az önkormányzati rendeletet ki kell hirdetni.

(6)A rendelet kihirdetése az önkormányzati hirdetőtáblán történő
    kifüggesztéssel történik.

(7) Az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá. 

(8) Az önkormányzati rendeleteket a naptári év elejétől folyamatos sorszámmal és
    évszámmal kell ellátni a következők szerint:
    .................község Önkormányzatának
    .........../19...../.................hó........nap/ számú rendelete
    /Például: Hegyfalu község Önkormányzatának 5/2003./II.28./ számú rendelete/.

(9) A rendeletek kihirdetéséről, nyilvántartásáról, folyamatos karbantartásáról
    a jegyző gondoskodik.

(10)A rendelet nyilvántartás tartalmazza a:
    - rendelet számát 
    - címének szószerinti időpontját,
    - megalkotásának időpontját,
    - kihirdetésének időpontját,
    - hatályba lépés napját.
A képviselő – testületi határozatok

26.§

(1)A képviselő-testület határozatait külön-külön - a naptári év elejétől
   kezdődően - folyamatos sorszámmal és évszámmal kell ellátni a következők
   szerint:
   ............../19............/hó............nap/ számú határozat
   (Például: 5/1999./IV.30./ számú határozat)

(2)Önkormányzati hatósági ügyben hozott határozat tartalmi elemeire a
közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL törvényben foglaltak az irányadók.

(3) A határozatokról a jegyző nyilvántartást vezet.

(4) A határozatokat a jegyzőkönyv elkészítését követő 15 napon belül el kell küldeni a végrehajtásért felelős személyeknek és szerveknek.

VII. Fejezet

A képviselőtestület ülésének  jegyzőkönyve

27.§

(1) A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyv elkészítéséről a jegyző gondoskodik.

(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
    - az ülés helyét és időpontját
    - az ülésen megjelent, illetve távolmaradt képviselők nevét,
    - az ülésen, vagy annak egyes napirendi pontjai tárgyalása alkalmával
      tanácskozási joggal jelenlevők nevét,
    - az elfogadott napirendeket és az előadók nevét,
    - napirendenként a hozzászólók nevét, a hozzászólások, kérdések lényegét,
    - a jegyző esetleges törvényességi észrevételeit
    - a határozathozatal módját,
    - a szavazások számszerű eredményét,
    - a megalkotott rendeletek és hozott határozatok szószerinti szövegét,
    - a napirend tárgyalását követően elhangzott, bejelentéseket, válaszokat
    - a határozatképtelenség miatt félbeszakadt ülés időpontját, s a jelen lévő 
      képviselők névsorát,
    - dátumot, s a polgármester és jegyző aláírását.

(3) Ha a képviselő indoklással kéri, akkor felszólalását szó szerint kell a jegyzőkönyvbe foglalni.

(4) A képviselő kérésére az írásban is benyújtott hozzászólását a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni, illetve véleményét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

(5) A testületi ülésről 2 példányban kell jegyzőkönyvet készíteni. Ebből:
    a./	az eredeti példányt mellékleteivel együtt a jegyző kezeli,
    b./	a második példányt meg kell küldeni 15 napon belül a Nyugat – dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Vas megyei Kirendeltség vezetőjének.

(6) A zárt ülésről külön jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek egyik példányát meg kell küldeni a Nyugat – dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Vas megyei Kirendeltségének, a másik példányt a jegyző kezeli.
  
(7) A képviselő-testület ülésének a jegyzőkönyvét a polgármester és a jegyző
írja alá.
(8) A választópolgárok - zárt ülés kivételével - betekinthetnek a képviselő-
testület előterjesztésébe és ülésének a jegyzőkönyvébe. A zárt ülésről külön
jegyzőkönyvet kell készíteni.

VIII.  F E J E Z E T

A települési képviselõ

(Ötv.19.§.-21.§.)

28.§

(1) A képviselőt az Ötv-ben és az SZMSZ-ben rögzített jogok és kötelezettségek
illetik meg, illetőleg terhelik.

(2) A képviselő a  település egészéért vállalt felelőséggel képviseli választói érdekeit.

(3) A települési képviselő az alakuló ülésen, illetve a megválasztását követő
ülésen esküt tesz.

(4) A képviselő főbb jogai:

    a./	Részt vehet a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében,
            végrehajtásában, végrehajtásuk megszervezésében és ellenőrzésében.
    b./	A képviselő-testület hivatalától igényelheti a képviselői munkájához
            szükséges tájékoztatást, illetőleg ügyviteli közreműködést.
    c./	Sürgős, azonnali intézkedést igénylő közérdekű ügyben
            kezdeményezheti a polgármesteri hivatal intézkedését; a hivatal
            érintett köztisztviselője erre 8 napon belül köteles érdemi választ
            adni.
    d./	kezdeményezheti, hogy a képviselőtestület vizsgálja felül a 
   		a polgármesternek a képviselőtestület által átruházott önkormányzati
  		ügyben hozott döntését,
    e./ 	megbízás alapján képviselheti a képviselőtestületet.

(5) A képviselő főbb kötelességei:

    a./	Köteles tevékenyen részt venni a képviselő-testület munkájában.
    b./	Olyan magatartás tanúsítása, amely méltóvá teszi a közéleti
            tevékenységre, a választók bizalmára.
    c./	Felkérés alapján részvétel a testületi ülések előkészítésében,
            valamint a különböző vizsgálatokban.
    d./	A tudomására jutott állami, szolgálati, üzleti titok megőrzése.
            Titoktartási kötelezettsége a megbízatásának lejárta után is
            fennáll.
    e./	Kapcsolattartás választókörzetének polgáraival, illetve a különböző
            önszerveződő lakossági közösségekkel.
    f./	A személyes érintettség bejelentése.
    g./ 	Az önkormányzati képviselő a megbízólevelének átvételétől, majd ezt
            követően minden év január 1 – jétől számított 30 napon belül a 2000. 
            évi XCVI tv. 10/ § - a szerint vagyonnyilatkozatot köteles tenni.

(6) Az a képviselő, aki a szabályszerűen kiküldött meghívóban megjelölt időpontban a képviselőtestület üléséről részben vagy egészben távol marad, és távolmaradását alapos indokkal nem menti ki, igazolatlanul távol lévőnek minősül.

(7) A képviselők díjazását külön önkormányzati rendelet szabályozza. 

IX. F E J E Z E T

A képviselő-testület bizottságai

Állandó bizottság

29.§

(1) Az állandó bizottság feladata elsősorban az, hogy folyamatosan segítse a képviselőtestület tevékenységét, munkájának eredményességét.

(2) A képviselőtestület 3 tagú  ügyrendi bizottságot hoz létre, mely bizottság
feladata az ügyrendi kérdéseken túl 
-  a vagyonnyilatkozatok  vizsgálata és nyilvántartása, 
-  az összeférhetetlenségi ügyek kivizsgálása, 
-	a polgármester illetményemelésére javaslattétel.

(3) Az ügyrendi bizottság tagjai települési képviselők.

Ideiglenes bizottság

30.§

(1) A képviselő-testület  esetenkénti feladatok ellátására ideiglenes
bizottságot választhat.

(2) A testület a létrehozandó bizottság létszámát 3 főben határozza meg.

(3) Az ideiglenes bizottság feladatait a képviselő-testület annak létrehozásakor
határozza meg.

A bizottságok szervezeti és működési rendje

31.§

(1) A bizottság elnökét és tagjainak több mint felét a települési képviselők közül kell választani.

(2) A bizottság tagjaira bármelyik képviselőjavaslatot tehet.

(3) A polgármester, az alpolgármester, a képviselő-testület hivatalának
dolgozója nem lehet a bizottság elnöke és tagja.

(4) A bizottsági tisztség megszűnik:
    a./ a képviselőtestület megbízatásának lejártával,
    b./ a képviselői megbízatás megszűnésével,
    c./ felmentéssel
    d./ lemondással.

(5) A bizottságok működésével kapcsolatos ügyviteli feladatokat a polgármesteri
hivatal látja el.

(6) A bizottságok üléseiket szükség szerint tartják, mely ülést az elnök, akadályoztatása esetén az alelnök hív össze és vezeti le.

(7)A bizottság határozatképességére és határozathozatalára a képviselőtestületre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.

(8)A bizottság azokban az estekben tart zárt ülést, amelyekben az Ötv. Kötelezővé teszi, vagy lehetőséget biztosít.

(9) A bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza megjelent bizottsági tagok és meghívottak nevét, a tárgyalt napirendi pontokat,a tanácskozás lényegét, az elhangzott felszólalásokat, a szavazás számszerű eredményét és a meghozott döntést.

(10)Az elnök által aláírt jegyzőkönyv egy példányát 8 napon belül át kell adni a polgármesternek és a jegyzőnek.

(11)A bizottsági jegyzőkönyve a jegyző 15 napon belül köteles megküldeni a Nyugat – dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Vas megyei Kirendeltség vezetőjének.

Kizárás a bizottsági döntéshozatalból

32.§

(1)A bizottsági döntéshozatalból kizárható az, aki saját maga, vagy hozzátartozója révén az ügyben személyében, vagyoni tekintetben vagy egyéb módon közvetlenül érintett.

(2) A fennálló kizárási okot a bizottság tagja köteles bejelenteni, amelyről a bizottság dönt.

(3) A bizottság elnöke vagy tagja adott ügyben bejelentheti elfogultságát, ilyen esetben a vitában és a döntéshozatalban nem vehet részt.

X .F E J E Z E T

Az összeférhetetlenségi és vagyonnyilatkozat tétellel kapcsolatos eljárás

A polgármesterrel, illetve az alpolgármesterrel szemben fennálló összeférhetetlenségre vonatkozó eljárás

33.§

(1)	A polgármester, az alpolgármester a megválasztásuktól, illetve a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Évi LXV. Tv. 33/A.§. (1)-(2) bekezdéseiben meghatározott összeférhetetlenségi ok felmerülésétől számított 30 napon belül kötelesek az összeférhetetlenségi okot megszüntetni.

(2)	Összeférhetetlenségi ügyben az Ügyrendi bizottság jár el. Az eljárás során a bizottság tisztázza a tényállást, és alapos ok fennállása esetén kezdeményei a képviselőtestület összehívását, ahol ismerteti az összeférhetetlenség alapjául szolgáló körülményeket.

A képviselőkkel szemben fennálló összeférhetetlenségre vonatkozó eljárás

34.§

A képviselő a vele szemben – a helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvény 8.§ - a alapján – a fennálló összeférhetetlenségi okot köteles haladéktalanul bejelenteni a polgármesternek.

35.§

(1)	A képviselő összeférhetetlenségének a megállapítását bárki írásban kezdeményezheti a polgármesternél.
(2)	A polgármester az összeférhetetlenség megállapítására irányuló kezdeményezést az Ügyrendi bizottságnak adja át kivizsgálásra.

(3)	Az Ügyrendi Bizottság elnöke a képviselői összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentés esetén megvizsgálja, hogy a bejelentés szabályszerű – e, tartalmazza e az összeférhetetlenségi ok megjelölését, illetve a bejelentő személyi azonosító adatait, s aláírását. Amennyiben a bejelentés megfelel a (2) bekezdésben foglat feltételeknek, az Ügyrendi bizottság elnöke elrendeli az összeférhetetlenségi vizsgálati eljárás megindítását.

(4)	Hiányos bejelentés esetén az Ügyrendi bizottság elnöke egy esetben – határidő kitűzésével – hiánypótlásra hívhatja fel a bejelentőt. Ha a bejelentő a felhívásnak nem tesz eleget, az Ügyrendi bizottság a rendelkezésre álló adatok alapján elrendeli az összeférhetetlenségi vizsgálati eljárás megindítását. Ha a bejelentés oly mértékben hiányos, ami nem teszi lehetővé az összeférhetetlenségi eljárás eredményes lefolytatását,
erről  haladéktalanul tájékoztatja a bizottság elnöke a polgármestert.

(5)	Az ügyrendi bizottság elnöke az összeférhetetlenségi vizsgálati eljárás során felszólítja az érintett képviselőt, hogy 5 napon belül nyilatkozzon összeférhetetlensége fennállásáról, illetve írásban jelentse be a polgármesternek az összeférhetetlen tisztségről való lemondását. Ha a képviselő a lemondását bejelenti az Ügyrendi bizottság elnökének, akkor az elnök megállapítja az összeférhetetlenségi eljárás befejezését, és erről a tényről tájékoztatja a polgármestert.

(6)	Ha a képviselő vitatja az összeférhetetlenség fennállását, vagy a felszólítástól számított 5 napon belül nem nyilatkozik az összeférhetetlenségi megszüntetéséről, az Ügyrendi bizottság elnöke haladéktalanul intézkedik az összeférhetetlenségi eljárás lefolytatásáról.

36.§

(1)	Az Ügyrendi bizottság az összeférhetetlenségi ügyet zárt ülésen tárgyalja.

(2)	Az Ügyrendi bizottság elnöke az összeférhetetlenségi ügy tárgyalásáról, idejéről és helyéről köteles az érintett képviselőt értesíteni. Ha a képviselő megjelenik, kérésére meg kell őt hallgatni, és lehetőséget kell adni neki bizonyítékainak előterjesztésére.

(3)	Ha az ügyrendi bizottság a rendelkezésre álló adatok és bizonyítékok alapján nem tud dönteni az összeférhetetlenségi ügy előterjeszthetőségében, akkor további adatokat és bizonyítékokat szerezhet be.

(4)	Az Ügyrendi bizottság az összeférhetetlenségi vizsgálat eredményéről tájékoztatja a polgármestert és javaslatot tesz a képviselőtestület összehívására.

(5)	Az Ügyrendi bizottság előterjesztése, ennek hiányában a polgármester előterjesztése alapján a képviselőtestület a következő ülésén, de legkésőbb az összeférhetetlenség megállapításának kezdeményezést követő 30 napon belül a képviselőtestület vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt a képviselőnek szót lehet adni.

(6)	Ha a képviselőtestület nem mondja ki az összeférhetetlenséget, akkor a képviselővel szemben ugyanezen tények alapján újabb összeférhetetlenségi eljárás nem kezdeményezhető.

Vagyonnyilatkozat tételi kötelezettség

37.§

A polgármester, illetve az alpolgármesterek megválasztásukkor, majd ezt követően évente január 30 - ig vagyonnyilatkozatot kötelesek tenni a képviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó szabályok szerint.

38.§

A képviselő a megbízólevelének átvételétől, majd ezt követően minden év január 30 – ig a Helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes
kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvény szerint 
vagyonnyilatkozatot köteles tenni.

39.§

A vagyonnyilatkozat benyújtásával kapcsolatos szabályok

(1)  A vagyonnyilatkozatokat az Ügyrendi bizottságnak címezve a polgármesteri
      hivatal jegyzőjének kell átadni, aki az átvételről igazolást állít ki.
(2) A polgármester, alpolgármester, s a települési képviselő a saját és a
    hozzátartozói vagyonnyilatkozatát külön – külön borítékban adja át a
    jegyzőnek. A polgármesteri, alpolgármesteri, képviselői
    vagyonnyilatkozatokat névvel ellátott nyílt borítékban, a hozzátartozói
    vagyonnyilatkozatok névvel ellátott zárt borítékban kell elhelyezni.

(3)	A vagyonnyilatkozatot az Ügyrendi bizottság tartja nyílván és ellenőrzi. A képviselő vagyonnyilatkozata – az ellenőrzéshez szolgáltatott azonosító adatok kivételével – nyilvános. A képviselő hozzátartozójának nyilatkozata nem nyilvános, abba csak az Ügyrendi bizottság tagjai tekinthetnek be az ellenőrzés céljából.
40.§

A vagyonnyilatkozatok kezelésének szabályai

(1)	A vagyonnyilatkozatot a Polgármesteri Hivatalban  az egyéb iratoktól elkülönítetten kell kezelni, s páncélszekrényben kell elhelyezni.

(2)	A vagyonnyilatkozatokról és az ellenőrzési eljárásról nyilvántartást kell vezetni.

(3)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos ügyviteli, technikai tevékenységet a jegyző végzi. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos iratokat iktatni kell külön – külön főszámra, és a szükséges alszámra.

(4)	Az Ügyrendi bizottság felel azért, hogy a vagyonnyilatkozatokat az adatvédelmi szabályoknak megfelelően őrizzék, kezeljék és hogy az azokban foglaltakat – a nyilvános vagyonnyilatkozatot kivételével  - más ne ismerhesse meg.

(5)	Ha a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett képviselő a Bizottságnak bejelenti, hogy közös háztartásban élő hozzátartozója esetén a közös háztartásban élés megszűnt, a Bizottság az általa kezelt hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat haladéktalanul visszaadja a képviselőnek, melyről igazolást kell kiállítani.

(6)	A képviselő megbízatásának megszűnésekor a Bizottság a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett képviselő részére a saját és a hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat visszaadja, melyről igazolást kell kiállítani.

(7)	A képviselők vagyonnyilatkozatába – az Ügyrendi bizottság által kijelölt időpontban – az Ügyrendi bizottság elnökének vagy arra kijelölt tagjának jelenlétében a hivatali munkaidőben bárki betekinthet.

41.§

A vagyonnyilatkozatok ellenőrzésével és az eljárással kapcsolatos szabályok

(1)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás célja a vagyonnyilatkozatban foglaltak valóságtartalmának ellenőrzése.

(2)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást az Ügyrendi bizottságnál bárki 
kezdeményezheti. A kezdeményezést írásban kell benyújtani, amiben konkrétan meg kell jelölni a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, illetve a bejelentésnek tartalmaznia kell a bejelentő személyi azonosító adatait és aláírását. Ha az eljárásra irányuló kezdeményezés nem jelöli meg konkrétan a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, az Ügyrendi bizottság felhívhatja a kezdeményezőt a hiány pótlására. Ha a kezdeményező 15 napon belül nem tesz eleget a felhívásnak, vagy ha a kezdeményezés nyilvánvalóan alaptalan, az Ügyrendi bizottság a rendelkezésére álló adatok alapján dönt az eljárás lefolytatásáról.
(3)	Az Ügyrendi bizottság elnöke a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás keretében felhívja az érintett képviselőt, hogy 5 napon belül nyilatkozzon a kezdeményezéssel kapcsolatban, illetve – amennyiben azt alaposnak találja – javítsa ki a kezdeményezésben kifogásolt adatokat. Ha a képviselő a kifogásolt adatokat kijavítja, az Ügyrendi bizottság elnöke a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás befejezéséről haladéktalanul tájékoztatja a képviselőtestületet.

(4)	Ha a képviselő a felhívásnak nem tesz eleget, vagy a kezdeményezésben foglaltakat vitatja, az Ügyrendi bizottság dönt a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás folytatásáról, menyek keretén belül a valós vagyoni helyzet tisztázása érdekében a bizottság tagjai betekinthetnek a képviselővel közös háztartásban élők vagyonnyilatkozatába.

(5)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során az Ügyrendi bizottság felhívására a képviselő köteles saját, illetve a hozzátartozója vagyonnyilatkozatában feltüntetett adatokra vonatkozó azonosító adatokat haladéktalanul írásban bejelenteni, Az azonosító adatokat csak a bizottság tagjai ismerhetik meg, azokat az eljárás lezárását követően törölni kell.

42.§

(1)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás eredményéről az Ügyrendi bizottság elnöke a soron következő ülésen tájékoztatja a képviselőtestületet.
(2)	A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás megismétlésének ugyanazon vagyonnyilatkozat esetén csak akkor van helye, ha az erre irányuló kezdeményezés új tényállását / adatot / tartalmaz. A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárásra irányuló – új tényállás nélküli – ismételt kezdeményezést az Ügyrendi bizottság az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja.

XI. FEJEZET

A polgármester, az alpolgármester, a jegyző

(Ötv.30.§-38.§.

A polgármester
43.§

(1) A polgármester fõállásban látja el a feladatait.

(2) A polgármester tagja a képviselő-testületnek, a képviselő-testület
    határozatképessége, döntéshozatala, működése szempontjából települési
    képviselőnek tekintendő. A polgármester a megválasztását követően esküt tesz
    a képviselő-testület előtt.

(3) A polgármester az önkormányzat vezetője, az önkormányzat egész működéséért
    felelős. A polgármester részletes feladatait a képviselőtestület állapítja
    meg.

(4) A képviselőtestület a polgármesterre átruházott hatáskör gyakorlásához 
    utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja.

(5) A polgármesternek a képviselő-testület működésével összefüggő feladatai
    körében:

    a./	segíti a települési képviselők munkáját,
    b./	összehívja és vezeti a testület üléseit,
    c./	képviseli az önkormányzatot,
    d./	szervezi a településfejlesztést és a közszolgáltatásokat,
    e./	biztosítja a demokratikus helyi hatalomgyakorlás, a közakarat
            érvényesülését.

(6)	A polgármesteri hivatallal összefüggő főbb polgármesteri jogosítványok:

    a./	A képviselő-testület döntései szerint és saját hatáskörében eljárva
            irányítja a hivatalt.
    b./	A jegyző javaslatainak figyelembevételével meghatározza a hivatal
            feladatait az önkormányzat munkájának szervezésében, a döntések
            előkészítésében és végrehajtásában.
    c./	Dönt a jogszabály által hatáskörébe utalt államigazgatási ügyekben,
            hatósági jogkörökben, egyes hatásköreinek gyakorlását átruházhatja.
    d./	A jegyző javaslatára előterjesztést nyújt be a képviselő-testületnek
            a hivatal belső szervezeti tagozódásának, munkarendjének, valamint
            ügyfélfogadási rendjének meghatározására.
    e./	Gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester, a 
		jegyző és az önkormányzati intézményvezetők tekintetében.

(7) A képviselőtestület gyakorolja a polgármester tekintetében a munkáltatói 
    jogokat, és állapítja meg a jogszabály keretei között az illetményét.

(8) A polgármester foglalkoztatási viszonyával kapcsolatos szabályokat, valamint
    az összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseket az Ötv., valamint a
    polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati
    képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. tv. határozzák meg.

(7)	A polgármester  az  1990. évi törvény  33/B. § - a alapján vagyon -
nyilatkozatot köteles tenni.

Alpolgármester

44.§

(1) A képviselő-testület - a saját tagjai közül a polgármester javaslatára,
    titkos szavazással, a képviselő-testület megbízatásának időtartamára – a
    polgármester helyettesítésére, munkájának a segítésére alpolgármestert
    választ. A polgármester a polgármester irányításával látja el feladatát.

(2) Az alpolgármester társadalmi megbízatásban látja el feladatait.

(3) Az alpolgármesterre a polgármesterre vonatkozó szabályok az irányadók.

(4) Alpolgármester nem lehet önkormányzati hatáskör címzettje, ilyen hatásköröket rá sem a képviselőtestület, sem a polgármester nem ruházhat.

Jegyző

45.§

(1) A képviselő-testület - pályázat alapján - a jogszabályban megállapított
    képesítési követelménynek megfelelő jegyzőt nevez ki határozatlan
    időtartamra.

(2) A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát. A jegyző gondoskodik az
    önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról. 
    Ebben a körben:

    a./	előkészíti a képviselő-testületi ülés elé kerülő előterjesztéseket,
    b./	ellátja a testület, a bizottság szervezési és ügyviteli 
            tevékenységével kapcsolatos feladatokat,
    c./	tanácskozási joggal részt vesz a testület ülésein,
    d./	törvényességi észrevételeket tehet a szavazás előtt az előterjesztés
            vitájában,s köteles jelezni a képviselőtestületnek, a
            polgármesternek, ha döntésüknél jogszabálysértést észlel
    e./	gondoskodik a testületi ülés jegyzőkönyvének elkészítéséről, azt a
            polgármesterrel együtt írja alá, s megküldi a Vas megyei 
            Közigazgatási Hivatalnak.
    f./	rendszeresen tájékoztatja a polgármestert, a képviselő-testületet az
            önkormányzat munkáját érintő jogszabályokról, a polgármesteri 
		hivatal munkájáról és az ügyintézésről.

(3) A jegyző egyéb főbb feladatai:

    a./	Döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó
 		államigazgatási ügyeket,
    b./	Ellátja a jogszabályban előírt államigazgatási feladatokat és a
            hatósági hatásköröket,
    c./	Dönt a hatáskörébe utalt ügyekben,
    d./	A hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét,
		gyakorolja a munkáltatói jogokat a képviselő-testület hivatalának 		köztisztviselői tekintetében.
    e./	Szervezi a jogi felvilágosító munkáját.
    f./	Ellátja az államigazgatási tevékenység korszerűsítésével összefüggő
            feladatokat.
    g./     a jegyző vezeti a polgármesteri hivatalt
    h./     rendszeresen ügyfélfogadást tart.

XII.  F E J E Z E T

A képviselõtestület hivatala

46.§

(1) A hivatal elnevezése: Hegyfalu Polgármesteri hivatal

(2) A hivatal székhelye, címe:9631. Hegyfalu, Kossuth u. 86.

(3) A hivatal feladatkörébe tartozik az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos teendők ellátása, s szükség esetén köteles adatot szolgáltatni és jelentést készíteni a képviselőtestületnek.	
 
(4) A polgármesteri hivatalon belül szervezeti egységekre tagolódás nincs.

(5) A hivatal munkaidejére, a dolgozók munkakörének részletes leírására az
az Ügyrend tartalmaz szabályozást.

(6) A hivatali szervezet köztisztviselőjét a tudomására jutott állami szolgálati
    és üzleti titok tekintetében titoktartási kötelezettség terheli. E
    titoktartási kötelezettség - az adatvédelemről szóló törvény
    rendelkezéseinek alapul vételével kiterjed az ügyfél személyiségi jogainak a
    védelmére is. A titoktartási kötelezettség a köztisztviselői jogviszony
    megszűnése után is fennáll.

XIII.  F E J E Z E T

A TÁRSULÁSOK

(Ötv.41.§.-44.§.)

A képviselő-testület társulásokra és együttműködésre vonatkozó általános szabályai

47.§

(1) Az önkormányzat a feladatainak hatékonyabb, célszerűbb, gazdaságosabb és
    ésszerűbb megoldása érdekében társulásokban vesz részt. A képviselő-testület
    más települések képviselő-testületeivel, gazdasági, szolgáltató
    szervezetekkel, közszolgáltatásokat nyújtó intézményekkel alakít
    társulásokat.

(2) A képviselő-testület társulási megállapodások megkötése során az Ötv. 41.§.
    és az önkormányzatok társulásairól szóló 1997. évi CXXXIV. tv.
    rendelkezéseiben foglaltak szerint jár el.

(3) A képviselő-testület a rendelkezésére álló (szellemi és anyagi) eszközökkel
    támogatja a választópolgárok olyan öntevékeny együttműködéseit is, amelyek
    céljuk és rendeltetésük szerint a helyi önkormányzati feladatok (közügyek)
    megoldására irányulnak.

XIV.  F E J E Z E T

HELYI NÉPSZAVAZÁS, NÉPI KEZDEMÉNYEZÉS

Lakossági fórumok

(Ötv.45.§.-51.§.)

Helyi népszavazás, népi kezdeményezés

48.§

A képviselő-testület önálló rendeletben szabályozza a helyi népszavazás és a
népi kezdeményezés rendjét.

Lakossági fórumok

49.§

(1) A képviselőtestület lakossági fórumok szervezésével teremt lehetőséget az állampolgárok számára a helyi ügyekben való részvételre:
    - fontosabb döntések előkészítéseként a vélemény nyilvánításra
    - a közvetlen tájékoztatásra,
    - közérdekű bejelentésre vagy javaslattételre.

(2) Lakossági fórumok:
    - közmeghallgatás
    - falugyűlés

50.§

(1) A képviselő-testület szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal
előre meghirdetett közmeghallgatást – határozatképes testületi ülést - tart.

(2) A közmeghallgatás alkalmával az állampolgárok és a településen működő
társadalmi szervezetek, egyesületek, civil szerveződések képviselői
közérdekű ügyben, helyi önkormányzati ügyben a képviselő-testülethez, az
egyes települési képviselőkhöz, a polgármesterhez, alpolgármesterhez vagy a 
jegyzőhöz kérdéseket intézhetnek, illetőleg közérdekű javaslatot tehetnek.

(3) A közmeghallgatáson elhangzott kérdésekre lehetőleg azonnal válaszolni kell.

(4) Amennyiben a közérdekű kérdés vagy javaslat az ülésen nem válaszolható meg, illetve nem dönthető el, azt meg kell vizsgálni, s a válaszról a képviselőtestületet a soron következő ülésen tájékoztatni kell. A javaslatról a képviselőtestület szavaz, s döntéséről a javaslattevőt 8 napon belül értesíteni kell.

(5) A közmeghallgatás helyét és idejét legalább 10 nappal előbb az önkormányzat
hirdetőtábláján ki kell függeszteni. Ezen túlmenően a polgárokat
családonként írásos meghívóval kell értesíteni. A meghívottak körére a képviselőtestület ülésére vonatkozó általános szabályok az irányadók.

(6) A közmeghallgatást a polgármester vezeti. A közmeghallgatásról jegyzőkönyv
készül, amelyre értelemszerűen vonatkoznak a képviselő-testület 
jegyzőkönyvére irányadó szabályok.

Falugyűlés

51.§

(1) A polgármester vagy a képviselőtestület előre meghatározott közérdekű kérdésben, illetőleg a jelentősebb döntések előkészítésére az állampolgárok és a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatása, véleményének kikérése céljából lakossági fórumot, falugyűlést hívhat össze.

(2) A falugyűlés elé kerülő ügyeket a képviselőtestület előzetesen megtárgyalja és véleményt nyilvánít.

(3) A falugyűlés meghirdetésére, lebonyolítására, valamint a meghívottak körére a közmeghallgatás szabályai alkalmazandók.

XV.  F E J E Z E T

AZ ÖNKORMÁNYZAT GAZDASÁGI ALAPJAI

(Ötv.77.§.-92.§.)

Az önkormányzat vagyona

52.§

(1) Az önkormányzat vagyona a tulajdonából és az őt megillető vagyoni jogokból
áll, mely vagyon az önkormányzati célok megvalósítására szolgál.

(2) Rendeltetése szerint az önkormányzat vagyona törzsvagyonból és vállalkozási           vagyonból áll.

(3) A törzsvagyon körébe azok a vagyontárgyak tartoznak, melyek közvetlenül
szolgálják az önkormányzat kötelező feladatainak és hatásköreinek ellátását
és közhatalma gyakorlását. Minden egyéb vagyontárgy a vállalkozói vagyon
körébe sorolható.

(4) A törzsvagyon körébe tartozó tulajdon vagy forgalomképtelen, vagy
korlátozottan forgalomképes.

53.§

A vagyon tárgyairól való rendelkezést, a tulajdonosi jogok gyakorlására vonatkozó szabályokat és a vagyonhasznosítás részletes szabályait az önkormányzat külön rendeletben határozza meg.

54.§

(1) A polgármester saját hatáskörében az önkormányzat vagyonát, tulajdonát érintő ügyekben a tárgyévi költségvetési rendeletben megállapított értékhatárig köthet szerződéseket, vállalhat kötelezettségeket, írhat alá megállapodásokat. Az általa kötött szerződések a képviselőtestület utólagos jóváhagyásával válnak érvényessé.

(2) Az önkormányzat nevében kötelezettséget csak a polgármester, vagy az általa megbízott személy vállalhat, ennek ellenjegyzésére a jegyző vagy annak meghatalmazottja jogosult.

(3) A képviselőtestület hitelt csak abban az esetben vesz fel, amennyiben más finanszírozási mód nem lehetséges, vagy gazdaságilag célszerűtlen.

(3)	A polgármester évente köteles tájékoztatni a lakosságot az önkormányzat vagyoni helyzetének alakulásáról.

Az önkormányzat költségvetése

55.§

(1) A költségvetés összeállításának részletes szabályait az államháztartásról
szóló törvény, a finanszírozás rendjét és az állami hozzájárulás mértékét az
állami költségvetési törvény határozza meg.

(2) A képviselő-testület az éves költségvetését önkormányzati rendeletben állapítja  meg.

(3) A költségvetés megtárgyalása két fordulóban történik:

    a./Az első fordulóban a kormány által rendelkezésre bocsátott költségvetési
       irányelvek, az önkormányzat részére kötelezően előírt és szabadon vállalt
       feladatainak körültekintő, alapos elemzése, helyzetfelmérése alapján
       gazdasági koncepciót kell összeállítani, melynek keretében:
 
    -	számításba kell venni a bevételi forrásokat, azok bővíthetőségének
      lehetőségeit,
    -	meg kell határozni a kiadási szükségleteket.
    -	egyeztetni kell az igényeket a lehetőségekkel, meg kell fogalmazni a
      szükségletek kielégítésének sorrendjét. Jelezni kell a döntés több évre
      szóló hatásait.

    b./A második fordulóban a költségvetési törvény által előírt részletezésben
       a testület megtárgyalja a költségvetési rendelet-tervezetét.

       A költségvetési javaslat tartalmazza:
       -	a bevételi forrásokat
       -	a működési, fenntartási előirányzatokat
       -	a felújítási előirányzatokat célonként,
       -	a fejlesztési kiadásokat feladatonként,
       -	az általános és céltartalékot.

(4) A költségvetési rendelet tervezetét a jegyző készíti el, s a polgármester
terjeszti a képviselő-testület elé.

(5) A zárszámadási rendelet tervezetének elkészítésére és előterjesztésére a (3)
- (4) bekezdésben foglalt szabályok az irányadók.

Az önkormányzat gazdálkodása, gazdálkodásának ellenőrzése

56.§

(1) Az önkormányzat gazdálkodásának feladatait a polgármesteri hivatal látja el.

(2) A helyi önkormányzat gazdálkodásának biztonságáért  a képviselő-testület, a
gazdálkodás szabályszerűségéért a polgármester felelős.

(3) Az önkormányzat által alapított és fenntartott intézmények részben önállóan
gazdálkodnak.

(4) Az önkormányzat gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.

(5) A képviselő-testület gazdálkodásának belső ellenőrzéséről jogszabályban
meghatározott képesítésű belső ellenőr útján gondoskodik.

57.§

1./ Az önkormányzat tevékenységének és a település fejlesztésének irányvonalát, valamint a kiemelt célokat az önkormányzat ciklusprogramja, gazdasági programja tartalmazza, amely a képviselőtestület megbízatásának időtartamára szól.

2./ A ciklusprogramot a képviselőtestület az alakuló ülést követő 6 hónapon belül köteles elfogadni.

XVI.  F E J E Z E T

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

58.§ 

(1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.

(2) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti az önkormányzat
Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló 5 /2003. / IV.l7. / számú rendelete, valamint az azt módosító 6 / 2005. / VII.05./ számú rendelete.

Hegyfalu, 2007. március 30.

.................							....................
Kálmán József								Udvardy Zita
polgármester								   jegyző

Kihirdetve. 2007. március 30 – án.

									....................
							    			Udvardy Zita
							       		   jegyző